- Liikenne
- ELY-keskusten liikenteen tehtävät
- Julkinen henkilöliikenne
- Joukkoliikenteen hankinnat
- Markkinaehtoinen liikenne
- Palvelutaso
- Pysäkkiasiat
- Tiedotteet
- Tilastot ja raportit
- Valtionavustukset
- Yksinoikeudet
- Kunnossapito
- Kävely ja pyöräily
- Jalankulku- ja pyöräilyväylien kunnossapito
- Jalankulun ja pyöräilyn olosuhteiden parantaminen
- Kävelyn ja pyöräilyn edistäminen arjessa ja matkailussa
- Liikennejärjestelmätyö
- Liikenneturvallisuus
- Liikenteen asiakaspalvelu
- Luvat ja lausunnot
- Erikoiskuljetukset
- Ajankohtaista
- Erikoiskuljetusapuri
- Erikoiskuljetusluvan tarve
- Hakemusten käsittely
- Kuormaus ja merkintä
- Liikenteenohjaus
- Lupamaksut ja lupien voimassaoloajat
- Tilastot, julkaisut ja linkkejä
- Etuajo-oikeudet lautoille
- Kaapelit, johdot ja putket tiealueella
- Sijoituslupa, sähkö, tele, kaukolämpö ja maakaasu
- Ilmoitusmenettely, sähkö ja tele
- Suunnittelijan työkalupakki
- Lupa-apuri
- Kelirikkoajan poikkeuslupa maanteille
- Lausunto naapurin kuulemisesta
- Liikenteenohjaussuunnitelmat
- Liittymät
- Luvan hakeminen talvirallikilpailun yhteydessä talvirallirenkailla ajettaville siirtymäosuuksille
- Maantien suoja-alueelle rakentaminen
- Myyntitoiminta maantien varrella
- Opasteet ja mainokset
- Palvelukohdeopasteet ja mustapohjainen osoiteviitta
- Mainonta ja ilmoittelu maantien varrella
- Tilaisuuksien tilapäiset ilmoitukset maantien varrella
- Vaalimainonta maantien varrella
- Muita opastusmerkkejä
- Opasteapuri
- Tapahtuman liikennejärjestelyt
- Tien tilapäinen sulkeminen
- Työlupa tiealueella työskentelyyn
- Vesihuoltojohdot
- Maantielle jätetyn ajoneuvon siirtäminen
- Saaristoliikenne
- Teiden suunnittelu ja rakentaminen
- Tieperinnetoiminta
- Museotiet
- Fagervikintie
- Huovintie
- Peräkunnantie
- Kuortti
- Magneettimäki
- Vanhalinnantie
- Tuusulanjärven rantatie
- Koiviston paikallistie
- Museosillat
- Tienpidon pitkä historia
- Auta Mobiliaa täydentämään kokoelmaa
- Yhteyshenkilöt
- Väyläviraston edeltäjät
- Usein kysyttyä
- Vahingonkorvaukset
- Yksityistieavustukset
Liikenneturvallisuus
Liikenneturvallisuuden parantaminen on yksi ELY-keskusten keskeisimmistä tavoitteista. ELY-keskukset edistävät liikenneturvallisuutta tienpidon toimilla ja tekemällä yhteistyötä mm. Liikenneturvan, poliisin, pelastuslaitoksen ja kuntien kanssa. Ennalta ehkäisevää liikenneturvallisuustyötä tehdään yhteen sovittamalla maankäytön ja liikenteen suunnittelua. ELY-keskukset tukevat kuntien liikenneturvallisuustyötä osallistumalla kuntien liikenneturvallisuusryhmien toimintaan ja aktivoimalla kuntia liikenneturvallisuussuunnittelussa. Piittaamaton liikennekäyttäytyminen on valitettavan yleistä, mutta siihen on vaikea puuttua tienpidon toimin. Sen vuoksi arjen liikenteessä korostuukin jokaisen tiellä liikkujan vastuullinen käyttäytyminen.
Liikenneturvallisuuden edistäminen tienpidossa
Liikkumisen turvallisuuden varmistaminen on tärkeimpiä tavoitteita tieverkon päivittäisessä kunnossapidossa ja ylläpidossa, johon suurin osa tienpidon rahoituksesta käytetään. Talvisin liikenneturvallisuudesta huolehditaan oikea-aikaisella liukkaudentorjunnalla ja muulla talvihoidolla. Ajoratamerkinnöillä, näkemäraivauksilla sekä päällystekorjauksilla turvataan liikkumista koko tieverkolla.
Liikenneympäristön turvallisuusongelmia ratkaistaan ensisijaisesti pienillä kustannustehokkailla toimenpiteillä, joita toteutetaan vuosittain määritellyn rahoituksen puitteissa. Priorisoimalla pyritään löytämään ja toteuttamaan vaarallisimmat ja vaikuttavimmat kohteet. Parantamistoimissa painottuvat taajamat ja päätiet, koska niihin kohdistuvien toimenpiteiden liikenneturvallisuusvaikutukset ovat tehokkaimpia.
Taajama-alueiden turvallisuutta parannetaan hillitsemällä ajonopeuksia ja toteuttamalla pieniä liikenneympäristön parantamistoimia. Lasten ja koululaisten liikkumista turvataan kehittämällä jalankulku- ja pyöräily-yhteyksiä sekä parantamalla tienylityksiä koulumatkareiteillä. Suojateiden parantamiskohteet priorisoidaan ja niistä toteutetaan tehokkaimmat.
Pääteillä liikenneturvallisuutta parantavia pieniä kustannustehokkaita toimia ovat muun muassa automaattinen nopeusvalvonta, selkeät tiemerkinnät, kaiteiden rakentaminen ja kunnostaminen, nopeusrajoitusten tarkistaminen ja tehokas tiedottaminen häiriötilanteista. Uusia keinoja etsitään aktiivisesti kokeilujen ja pilottien kautta.
Ajotapa vaikuttaa liikenteen turvallisuuteen
Tällä hetkellä onnettomuuksien taustalla merkittävin riskitekijä on tienkäyttäjien piittaamattomuus liikennesäännöistä ja toisten tielläliikkujien turvallisuudesta. Riittävän suuri turvaväli on ykkösasioita liikenteessä. Se takaa riittävän reagointiajan äkillisissä jarrutustilanteissa. Tielläliikkujien on sopeutettava ajonopeus vallitsevien olosuhteiden mukaan. Lasten tarkkaavaisuus herpaantuu helposti. Aikuisten vastuulla on huomioida liikenteessä pienten kulkijoiden turvallisuus.
Nopeusrajoitusten tarkoitus on parantaa liikenneturvallisuutta
Nopeusrajoitusten tarkoitus on parantaa liikenneturvallisuutta ja vaikuttaa myönteisesti liikenteen sujuvuuteen ja ympäristöön. Nopeusrajoitukset auttavat vähentämään onnettomuusriskiä ja liikenneonnettomuuksien määrää. Alhaisempi ajonopeus voi vähentää onnettomuuksien vakavuutta ja pelastaa ihmishenkiä. Nopeusrajoitukset luovat tasaisen liikennevirran, mikä vähentää ohitustarvetta ja parantaa liikenteen sujuvuutta.
Nopeusrajoituksen asettamisessa huomioidaan monia eri tekijöitä, mm. tien liikennemäärä, mäet, mutkat, näkyvyys ja tien leveys, valaistus, kevyen liikenteen väylä, tien reunaympäristön törmäysturvallisuus, asutuksen ja liittymien määrä ja tapahtuneet onnettomuudet. Lisäksi nopeusrajoitukseen vaikuttavat, palveleeko tie ensisijaisesti paikallista liikennettä vai pitkän matkan liikennettä ja onko tien varrella kouluja, kauppoja, tuotantolaitoksia tms. Näitä tekijöitä painotetaan hieman eri tavoin riippuen tien toiminnallisesta ja liikenteellisestä merkityksestä.
Nopeusrajoitukset perustuvat valtakunnalliseen ohjeeseen nopeusrajoituksista. Nopeusrajoituksissa pyritään yhtenäisiin ratkaisuihin saman tyyppisissä olosuhteissa. Näin varmistamme, että tienpito ja liikkuminen ovat yhtenäistä koko maassa. ELY-keskus saa paljon ehdotuksia nopeusrajoitusten alentamisesta piittaamattoman liikennekäyttäytymisen vuoksi. Nopeusrajoitusten uskottavuuden kannalta on tärkeää, että nopeusrajoitukset sopivat vallitsevaan liikenneympäristöön. Mikäli tieympäristö ei tue nopeusrajoituksen muutosta, sitä ei kannata muuttaa. Nopeusrajoituksen muutoksella ei pystytä vaikuttamaan piittaamattomaan liikennekäyttäytymiseen.
Tieliikennelain mukaan ajoneuvon nopeus on sovitettava sellaiseksi kuin liikenneturvallisuus edellyttää huomioon ottaen muun ohella tien kunto, sää, keli, näkyvyys, ajoneuvon kuormitus ja kuorman laatu sekä liikenneolosuhteet. Nopeus on pidettävä sellaisena, että kuljettaja säilyttää ajoneuvon hallinnan. Ajoneuvo on voitava pysäyttää edessä olevan ajoradan näkyvällä osalla ja kaikissa ennalta arvattavissa tilanteissa.
Voit lukea lisätietoa nopeusrajoitusten käytöstä eri liikenneympäristöissä Palauteväylässä:
Mietitkö kehitysehdotuksen tekemistä?
Oletko huolissasi maanteiden kunnosta tai liikenneturvallisuudesta ja haluaisit asiaan parannusta? Tarkista ensin Ehdotusapurista, kannattaako toimenpidettä ehdottaa. Ehdotusapuri -arviointityökalun avulla voi testata etukäteen oman kehitysehdotuksen realistista toteutumismahdollisuutta, sillä emme voi toteuttaa kaikkia toimenpiteitä. Toisinaan toteutuksen estää rahoituksen puute ja toisaalta pienempienkin toimenpiteiden toteutuminen edellyttää liikenneympäristöön liittyvien kriteerien täyttymistä.
Kehitysehdotuksen tekeminen on nykyisin vaivatonta Palauteväylän kautta. Palauteväylään on koottu paljon tietoa liikenneturvallisuuteen liittyvistä asioista.
Yhteistyössä turvallisuusvisiota tavoitellen
Tieliikenteen turvallisuusvisiona on, ettei kenenkään tarvitse kuolla tai vakavasti loukkaantua liikenteessä. Arjen liikenteessä korostuu jokaisen tiellä liikkujan vastuullinen käyttäytyminen, kuten turvavöiden käyttö, liikennesääntöjen noudattaminen, muiden liikkujien huomioiminen ja kestävät kulkutapavalinnat. Valistus- ja tiedotustyön tavoitteena on tienkäyttäjän liikennekäyttäytymiseen ja asenteisiin vaikuttaminen niin, että liikkuminen on terveellistä, turvallista ja taloudellista.
Asenteisiin vaikuttaminen on jatkuvaa työtä ja liikenneturvallisuuden perusteluviestintää tehdäänkin eri toimijoiden yhteistyönä. Liikenneturvallisuuden eteen tehtävää yhteistyötä kuntien, poliisiin, Liikenneturvan ja elinkeinoelämän kanssa on tavoitteena syventää entisestään. Painopisteenä on kuntien liikenneturvallisuustyön, erityisesti elinikäisen liikennekasvatustyön, tukeminen. Paras tulos saadaan pitkäjänteisellä toiminnalla, jonka myötä liikenneturvallisuusasioiden näkyvyys ja arvostus lisääntyvät sekä erilaisten liikenneturvallisuutta parantavien toimenpiteiden hyväksyttävyys paranee.
Liikennekasvatustyön resurssipulaa helpotetaan sopivasti mitoitetulla alueellisella yhteistyöllä, jonka tavoitteena on myös hyvien kokemusten jakaminen. Kuntien ja ELY-keskuksen yhteisillä turvallisen ja kestävän liikkumisen suunnitelmien ja niiden seurannan avulla ohjelmoidaan maantie- ja katuverkon pienimpiä turvallisuustoimia, kuten suojateiden liikenneturvallisuuden parantamisia ja nopeusrajoitustarkistuksia sekä koordinoidaan yhteistyötä. Kuntien liikenneturvallisuustyön tukena toimivat monin paikoin ns. liikenneturvallisuuskoordinaattorit tai -toimijat. He ovat useimmiten konsultteja, joiden kustannuksista kunnat tai kunnat ja ELY-keskus yhdessä vastaavat.
Liikenneturvallisuussuunnitelmat
Liikenneturvallisuussuunnitelmat linjaavat maakuntien liikenneturvallisuustyötä. Alueellisen liikenneturvallisuustyön ohjaus ja valtakunnan tason linjausten jalkauttaminen alueelliselle tasolle on osoitettu ELY-keskusten tehtäväksi. Alueelliset liikenneturvallisuussuunnitelmat täsmentävät ja konkretisoivat valtakunnallisia toimenpiteitä ottaen huomioon maakunnallisen toimintaympäristön, nykytilanteen ongelmat ja aluekohtaiset painopistealueet.
Kuntakohtaiset turvallisen ja kestävän liikkumisen suunnitelmat laaditaan yhteistyössä kuntien eri hallinnonalojen kanssa. Suunnitelmien toteutumisen edellytyksenä on hyvä yhteistyö eri toimijoiden välillä, uudet toimintatavat ja riittävät resurssit. Turvallisen ja kestävän liikkumisen suunnitelmien tavoitteena on liikenneturvallisuuden parantaminen kaikki liikkujaryhmät huomioiden sekä kävelyn, pyöräilyn ja joukkoliikenteen käytön lisääminen.
Regional information
Trafiksäkerhet - Nyland och Tavastland
NTM-centralen i Nyland ansvarar för trafikfrågor i Nyland, Egentliga Tavastland och Päijänne-Tavastland. Den här sidan ger information om hur NTM-centralen i Nyland förbättrar trafiksäkerheten och hur trafiksäkerhetsfrågor har ordnats vid NTM-centralen i Nyland.
Sidans innehåll:
- Aktuellt
- Nationella mål och EU-mål som rättesnöre
- Målen för att minska antalet olyckor har ännu inte uppnåtts
- Olyckor som lett till personskada 2017–2021
- NTM-centralen i Nyland förbättrar trafiksäkerheten på ett mångsidigt sätt
- Kommunerna utför ett viktigt trafiksäkerhetsarbete
- Samarbetsgrupperna på landskapsnivå stöder kommunernas trafiksäkerhetsarbete
- Medborgarnas respons och förslag beaktas vid planeringen av förbättringar
- Hundratals förbättringsbehov – alla kategoriseras och utvärderas
- Utveckling av säkerhet, tillgänglighet och hållbar rörlighet prioriteras
Aktuellt
Värt nyhetsbrev gällande trafiksäkerheten 1/2022 har publicerats. Läs mer om t. ex. flyttbara hastighetstavlor och kommunernas planer för trygg och hållbar trafik.
Nationella mål och EU-mål som rättesnöre
Trafiksäkerhetsarbetet vid NTM-centralen i Nyland styrs av nationella mål och Europeiska unionens mål.
I mars 2022 trädde en ny nationell trafiksäkerhetsstrategi och statsrådets principbeslut om trafiksäkerhet i kraft i Finland. Visionen för strategin är att alla trafikformer är så säkra som möjligt före 2050 så att ingen behöver omkomma eller skadas allvarligt i trafiken.
Delmålet är att före 2030 halvera antalet dödsfall och allvarliga skador i trafiken från nivån år 2020. Då skulle högst 112 personer omkomma i vägtrafiken 2030 och antalet allvarliga skador uppgå till högst cirka 460. Finlands mål är i enlighet med EU:s mål.
Källa: Antal dödsfall och allvarliga skador i vägtrafiken i relation till målen (tieto.traficom.fi/sv)
Målen för att minska antalet olyckor har ännu inte uppnåtts
År 2021 minskade inte antalet dödsfall i trafiken i Finland, vilket betyder att man inte närmade sig målet: Enligt preliminära uppgifter omkom 225 personer i vägtrafiken i hela landet 2021. Hittills har det lägst antalet dödsfall, 211 personer, uppnåtts 2019.
Det föregående riksomfattande målet som sattes upp 2010 var att halvera antalet dödsfall i trafiken fram till 2020 jämfört med nivån 2010. Detta mål uppnåddes inte, eftersom dödsfallen i trafiken endast minskade med 18 procent på tio år. År 2010 omkom 36 personer inom området för NTM-centralen i Nyland. Enligt det riksomfattande målet skulle högst 18 personer ha fått omkomma inom området för NTM-centralen i Nyland 2020, men antalet uppgick till 45 personer. Under en granskningsperiod på tio år omkom sammanlagt 110 personer fler än den eftersträvade nivån för utvecklingen.
Antalet allvarligt skadade har varit jämnt på årsnivå sedan statistikföringen av dessa inleddes 2014. År 2020 skadades 915 personer allvarligt i vägtrafiken i hela landet. Under tidigare år har cirka 830–960 personer per år skadats allvarligt. I statistiken ingår sjukhusens och polisens statistikuppgifter.
Källa: Antal dödsfall och allvarliga skador i vägtrafiken i relation till målen (tieto.traficom.fi/sv)
Olyckor som lett till personskada 2017–2021
Under åren 2017–2021 omkom i genomsnitt 61 personer och i genomsnitt 1473 personer skadades per år i vägtrafiken inom NTM-centralen i Nylands område. Dessa siffror omfattar döda och skadade i trafiken på landsvägar, gator och enskilda vägar. Utvecklingstrenden för antalet omkomna är stigande medan antalet skadade minskar. Största delen av olyckorna, 22 procent, var singelolyckor och 18 procent cykelolyckor. Andelen påkörningar bakifrån var 13 procent och antalet olyckor med fotgängare 12 procent av alla olyckor.
Inom området för NTM-centralen i Nyland 2017–2020 har antalet allvarligt skadade i genomsnitt varit 243 personer per år. År 2020 skadades 263 personer allvarligt inom området för NTM-centralen i Nyland.
Av dem som omkommit och skadats i trafikolyckor är 27 procent i åldern 15–24 år, trots att denna åldersgrupp endast utgör 11 procent av befolkningen i området för NTM-centralen i Nyland. De mest olycksbenägna i denna åldersgrupp är 15–17-åringar samt 18–20-åringar, som drabbas av betydligt fler olyckor som lett till personskador i förhållande till åldersgruppens storlek.
Antalet olyckor som ledde till skador på vägar som upprätthålls av kommunerna var 2991 och antalet dödsolyckor 79, medan motsvarande siffror för vägar som upprätthålls av Trafikledsverket var 2870 och 193. På andra väghållares områden inträffade 194 olyckor som ledde till skador och 12 dödsolyckor. 21 procent av olyckorna skedde på huvudvägarna, 27 procent på andra landsvägar och 52 procent på gator och enskilda vägar.
Olyckor som lett till personskador inom NTM-centralen i Nylands område åren 2017–2021 presenteras också i deskriptorerna nedan (endast på finska). Genom att klicka på deskriptorerna kan du se olycksutvecklingen till exempel enligt olyckskategori eller välja enbart olyckor på landsvägarna. Statistikuppgifterna härstammar från Statistikcentralen.
Källor: Statistikcentralens statistik över vägtrafikolyckor; Institutet för hälsa och välfärds vårdanmälningsregister
NTM-centralen i Nyland förbättrar trafiksäkerheten på ett mångsidigt sätt
Att förbättra trafiksäkerheten är väghållningens viktigaste aspekt. När åtgärder vidtas i vägnätet är målet alltid att även påverka trafiksäkerheten positivt.
NTM-centralen i Nyland förbättrar trafiksäkerheten på många områden. NTM-centralen förbättrar biltrafikens säkerhet bland annat genom att iståndsätta räcken, öka vägbelysningen och förbättra anslutningarna. På sträckorna med den största risken för hjortdjursolyckor byggs nya viltstängsel. I synnerhet på det lägre vägnätet justeras hastighetsbegränsningarna så att de bättre än tidigare garanterar att alla trafikantgrupper kan röra sig tryggt. NTM-centralen ökar också antalet variabla hastighetsbegränsningar och informationsskyltar för riskfyllda vägavsnitt i samarbete med andra väghållningsorganisationer. Vinterunderhåll, såsom halkbekämpning och snöplogning, hör till NTM-centralens grundläggande verksamhet.
Säkerheten för gång- och cykeltrafiken förbättrar NTM-centralen i Nyland tillsammans med kommunerna. Man satsar på säkerhet genom att bygga gång- och cykelvägar och underfarter samt genom att bygga eller förbättra övergångsställen. Körhastigheterna lugnas vid behov ner genom att kontrollera hastighetsbegränsningarna, bygga farthinder och placera flyttbara hastighetstavlor på problematiska ställen. Cykelvägarnas beläggning har förnyats på en cirka 150 kilometer lång sträcka under de senaste fem åren.
Resekedjornas funktion förbättras genom att man bygger säkrare förbindelser till hållplatserna, förbättrar busshållplatserna samt ökar antalet anslutningsparkeringsplatser för cyklar och bilar. NTM-centralen utreder också de viktigaste resekedjorna och de mest kostnadseffektiva metoderna för att förbättra dem.
Kommunerna utför ett viktigt trafiksäkerhetsarbete
I kommunerna främjas trafiksäkerheten på många sätt. I kommunernas trafiksäkerhetsarbete ingår till exempel:
- att påverka ålders- och väganvändargruppernas trafikbeteende och attityder så att de rör sig på ett hälsosamt, tryggt och hållbart sätt.
- trafikfostran och kommunikation i frågor som gäller trafiksäkerhet.
- planering och organisering av persontransporter.
- förbättring av trafikmiljön med små åtgärder.
- beaktande av trafiksäkerheten i planeringen av markanvändningen och boendet.
Kommunernas trafiksäkerhetsarbete planeras och samordnas i kommunernas egna trafiksäkerhetsgrupper. I trafiksäkerhetsstrategin som färdigställdes 2022 betonas vikten av trafiksäkerhetsarbetet i kommunerna. I grupperna:
- diskuterar man åtgärder i anslutning till trafikmiljön, övervakningen, trafikfostran och kommunikation, det vill säga behandlar hela trafiksäkerhetsarbetet.
- sörjer man för kontinuiteten i trafiksäkerhetsarbetet.
- omsätter man trafiksäkerhetsplanen i praktiken inom kommunens olika verksamhetsområden.
Till trafiksäkerhetsgruppen hör i allmänhet representanter för kommunens olika verksamhetsområden, NTM-centralen, representanter från Trafikskyddet och polisen samt representanter för andra intressentgrupper som påverkar trafiksäkerheten. Läs mer om till exempel Kyrkslätts trafiksäkerhetsarbetsgrupps verksamhet på kommunens trafiksäkerhetssidor.
- Kyrkslätts trafiksäkerhetssidor (kyrkslatt.fi).
Trafiksäkerhetskoordinatorer stöder trafiksäkerhetsarbetet i många kommuner. Kommunerna och NTM-centralen står tillsammans för kostnaderna för koordinatorarbetet.
NTM-centralen stöder kommunerna i deras trafiksäkerhetsarbete. Kommunerna och NTM-centralerna gör också tillsammans upp planer för trygg och hållbar trafik. Med hjälp av dem programmerar man mindre säkerhetsåtgärder för landsvägs- och gatunätet, såsom förbättrad trafiksäkerhet på övergångsställen och hastighetsbegränsningskontroller, samt koordinerar samarbetet.
Samarbetsgrupperna på landskapsnivå stöder kommunernas trafiksäkerhetsarbete
Inom området för NTM-centralen i Nyland finns två samarbetsgrupper för trafiksäkerhet på landskapsnivå med medlemmar från Trafikskyddet, polisen och NTM-centralen i Nyland. Apila-gruppen verkar i Nyland och Lyyra-gruppen i Egentliga Tavastland och Päijänne-Tavastland.
Gruppernas uppgift är att uppmuntra och stöda det arbete som utförs i kommunerna och koordinera gemensam information och gemensamma evenemang. Dessutom deltar aktörer som ansvarar för trafiksystemplaneringen i det regionala trafiksäkerhetsarbetet, såsom landskapsförbunden och Helsingforsregionens trafik (HRT).
Medborgarnas respons och förslag beaktas vid planeringen av förbättringar
Via Responskanalen kan väganvändarna ge respons till NTM-centralen och komma med åtgärdsförslag som gäller trafiken. NTM-centralen går igenom all respons och alla åtgärdsförslag. I allmänhet får kunden en mottagningskvittens på sin respons och ett allmänt svar på sitt åtgärdsförslag som gäller dess ämnesområde. Även om responsen och åtgärdsförslagen inte besvaras i detalj beaktas de när man väljer förbättringsobjekt.
Trafiksäkerheten är ett av de vanligaste ämnena i åtgärdsförslagen. En fjärdedel av all respons och alla åtgärdsförslag som gäller vägtrafiken i Finland riktas årligen till NTM-centralen i Nyland.
Hundratals förbättringsbehov – alla kategoriseras och utvärderas
Eftersom det finns många förbättringsobjekt och -behov kategoriserar NTM-centralen dem och prioriterar dem som helheter i behovskorgar. Egna helheter är till exempel objekt för gång- och cykeltrafiken, små trafiksäkerhetsobjekt, belysningsobjekt och anslutningar. De minsta kategorierna omfattar några tiotals objekt, medan de största korgarna kan omfatta flera hundra. I kategorierna samlas uppgifter utifrån vilka NTM-centralen bedömer hur brådskande objekten är och lyfter fram de mest effektiva objekten i den fortsatta planeringen. Särskild uppmärksamhet fästs till exempel vid de vägavsnitt som framkommer vid analyserna av allvarliga olyckor.
Utveckling av säkerhet, tillgänglighet och hållbar rörlighet prioriteras
Antalet förbättringsområden är mångdubbel i förhållande till tillgänglig finansiering, och därför placeras åtgärderna i prioriteringsordning. Åtgärderna genomförs också som gemensamma projekt med kommunerna. NTM-centralen strävar efter att allokera sina resurser så effektivt som möjligt så att förbättringar kan göras där det behövs mest.
I första hand genomför NTM-centralen kostnadseffektiva åtgärder som förbättrar säkerheten och tillgängligheten samt främjar hållbara transportformer. Oskyddade trafikanter, det vill säga fotgängare, cyklister och mopedister, prioriteras. Särskilt barn och äldre beaktas, och därför är omgivningen vid daghem, skolor, servicehus och vårdhem primära förbättringsobjekt. NTM-centralen främjar hållbar rörlighet genom att förbättra säkerheten och göra det lättare och mera attraktivt att röra på sig. Detta görs särskilt i de områden och på de förbindelsesträckor där man går och cyklar livligast och använder kollektivtrafik mest.
- Senast ändrad
- 18.7.2024
Ota yhteyttä
Liikenteen asiakaspalvelu
- Palauteväylä (etsi tietoa, jätä palaute tai kehitysehdotus, kysy neuvoa)
- Neuvonta 0295 020 600 ma–pe klo 9-15 (pvm/mpm)
- Chat-palvelussa asiakasneuvoja paikalla ma-pe klo 9-15 (muuna aikana virtuaalineuvoja)
- Somessa: Instagram | Facebook | Viestipalvelu X
Tienkäyttäjän linja 0200 2100
Ilmoitukset liikennettä vaarantavista ongelmista tiestöllä (24 h/vrk, pvm/mpm).
Päivitetty: 14.08.2024