Ruoko
Järviruo'on tietopankki
- ELY-keskus
- Ruoko
- Leikkuu
- Logistiikka
Logistiikka
Ruo’on hyötykäyttö edellyttää koko korjuuketjun logistiikan toimivuutta
Leikkuiden suunnittelussa ruokomassan välivarastopaikat ja jatkokuljetusmahdollisuus ovat ratkaisevassa asemassa: laajaakaan ruovikkoa ei voida ottaa leikkuiden piiriin, mikäli ruokoa ei saada tuotua kantavalle maalle, riittävän tilavalle välivarastopaikalle ja kuljetettua sieltä pois. Kustannustehokkainta on, kun kaukokuljetusta ei tarvita, vaan ruoko voidaan käyttää viereisellä pellolla maanparannusaineena ja lannoitteena.
Vesileikkuussa massan hidas kuljetus rantaan vaatisi tehostamista
Vesiruovikoiden niitossa massa voidaan työntää rantaan niittokoneiden keruuharavilla ja erillisillä keruuveneillä, joissa on leveä harava massan työntämiseen. Truxor-niittokoneen keruuharava soveltuu myös maalle nostoon, mutta koska työ on hidasta, on tehokkaampaa nostaa massa vedestä erillisellä nostolaitteella Truxor-niittokoneen työntäessä ruokoa laitteen ulottuville. Nostopaikalta edellytetään riittävää vesisyvyyttä, vesialueen laajuutta ja suojaisuutta, jotta sinne voi kerätä ruokoa ilman pelkoa lauttojen lähtemisestä ajelehtimaan. Käytettävän veneväylän leveys on riitettävä lauttojen kuljettamiseen.
Vesiniittomassan työntäminen keruuveneillä on leikkuun hitain vaihe. Keruuta ja kuljetusta tulisikin kehittää esimerkiksi lisäämällä ketjuun keruulautta/-proomu, johon niittomassa nostettaisiin vedestä. Tai kehittämällä niittokoneita, jotka keräävät leikatun massan vedestä kuljetinmatolla (esim. Aquatic Plant Harvester) ja paalaavat sen kuljetustilan minimoimiseksi.
![Ruokomassan kuljetusta vesiteitse Mynälahdella.](/documents/44677975/45076025/Ruoko_Logistiikka2_Ritva-Kemppainen.jpg/227daa7f-90ac-41f1-6af3-b22673948f47?t=1642088442356)
Rannan tulee kantaa nostolaite ja omata tilaa ruokokasoille
Nosto- ja välivarastointipaikan valinnassa on huomioitava, että leikkuumassan mukana tulee paljon vettä, joka voi pehmentää maaperää ja vaikeuttaa jatkokuljetusta. Räjähdysmatoilla ja kiviaineksella voi estää koneiden vajoamista.
![Ruo'on lastauksessa pehmentynyt maa voi pettää koneiden alla ja raskas kuljetuskalustokin jättää jälkiä lastauspaikalle.](/documents/44677975/45076025/Ruoko_Logistiikka3_Ritva-Kemppainen.jpg/358d619e-7e4c-6cf9-575a-4b90b4362ef4?t=1642088472633)
Talvileikkuissa ja maaruovikon leikkuissa välivarastopaikkojen suunnittelu on vesileikkuita helpompaa, koska ruoko pystytään kuljettamaan suoraan kantavalle varastopaikalle tien vieressä, esimerkiksi Bandwagen -leikkuukoneen takaosan lavalla tai rinnekonekärryllä. Paalaus leikkuun yhteydessä toisi tehokkuutta kuljetukseen.
Ruokomassan nosto ja lastaus
Niin pitkän kuin silputunkin ruokomassan nostoon ja siirtelyyn soveltuu parhaiten juontokoura tai muu irtojakeen siirtelyyn sopiva koura. Pitkän, käsittelemättömän ruo’on nostoon sopii myös tukkikoura. Erityisesti vesileikkuumassan nostamiseen tarvitaan pitkä puomi, joka ylettyy rannalta pitkälle veteen.
Talvi- ja maaleikkuissa lastaus onnistuu maatalouskurottajalla ja silputussa tai murskatussa massassa etukuormaajalla tai vastaavalla kauhalla. Liukkaat ruokoniput eivät kestä koneellista nostelua (narut irtoavat helposti), joten kattoruokonippujen lastaus kaukokuljetuseen on tehtävä käsin.
Kuljetus haasteellista rantojen kapeilla ja huonosti kantavilla mökkiteillä
Kuljetus rannalta jatkokäyttöön edellyttää riittävää tien leveyttä sekä tilavia ja kantavia kääntöpaikkoja. Säät vaikuttavat paljon teiden käytettävyyteen. Sateisina kesinä voi tie ja varastopaikka pehmentyä; pakkaskelillä tien kantavuus taas voi parantua, kun lumi aurataan ajoissa ja tien pinta ehtii jäätyä.
Lyhyet matkat kannattaa kuljettaa traktorilla ja isolla peräkärryllä, etenkin kun tie ja kääntöpaikat ovat ahtaat ja heikosti kantavat. Pidemmillä matkoilla iso kuorma-auto tai yhdistelmäajoneuvo on edullisempi, mutta edellyttää hyviä tieyhteyksiä (leveyttä ja tilaa korkeussuunnassakin vähintään n. 4 metriä). Kuljetuksessa kevyt ja irtotiheydeltään alhainen ruoko tulisi saada tiiviiksi. Kuljetus silppuna, murskattuna tai paaleina tehostaa tilankäyttöä verrattuna pitkänä irtotavarana tai nippuina kuljetukseen.
Myös jatkokäyttökohde vaikuttaa kuljetusmuotoon. Paaleilla tiheys saadaan korkeammaksi kuin silpulla, mutta koska ruokoa suoraan paalaavia niittokoneita ei ole lukuun ottamatta kovapohjaisille alueille sopivaa maatalouskalustoa, pitäisi paalaus tehdä erikseen. Mikäli loppukäyttö tapahtuu paaleina (esim. poltto paalikattilassa) paalaus kannattaa, mutta jos paalit pitää repiä silpuksi käyttökohteessa, on kuljetus- ja käsittelyvaiheet harkittava tarkoin.
![Ruokonippujen kuljetusta korkealaitaisella peräkärryllä.](/documents/44677975/45076025/Ruoko_kuljetusk%C3%A4rry_Ritva-Kemppainen.jpg/0879586c-206a-ef58-aa31-497dca57eca9?t=1642098993805)
ely-updated 25.07.2023